Historie a současnost pivovaru Plzeňský Prazdroj
● 1842 Zrod legendy
Pivo se v Plzni vařilo střídavě u jednotlivých právovárečných měšťanů. Kvalita byla různá, a proto se v hlavách plzeňských měšťanů zrodí myšlenka na vlastní pivovar s dobrým pivem. V novém Měšťanském pivovaru vaří 5. října 1842 sládek Josef Groll první várku nového plzeňského piva, které brzy dobude celý svět.
● 1843 Poprvé v Praze U Pinkasů
Pražský krejčí Jakub Pinkas si v dubnu 1843 nechává od svého přítele Martina Salzmanna dovézt dvě vědra plzeňského ležáku. Propadne jeho kouzlu, svou původní živnost věsí na hřebík a otvírá hostinec. Pivo se těší takové oblibě, že je brzo nutné rozšířit prostory o sousední dům. Hostinec později navštěvují význačné osobnosti jako Dobrovský, Palacký, Baťa a mnozí další.
● 1856 Spodně kvašený ležák také ve Vídni
Plzeňské pivo se poprvé dostává do Vídně. Rovných 65 věder je doručeno Josefu Šedivému v Salvatorově ulici č. 379. Měšťanský pivovar se později stává oficiálním dodavatelem císařského dvora. Sklad ve Vídni otevírá 1. července 1870.
● 1859 Ochranná značka Pilsner Bier
Spolu s tím, jak se šíří obliba plzeňského ležáku v Čechách i přilehlých zemích, objevují se jeho napodobeniny. Proto si v roce 1859 dává Měšťanský pivovar zaregistrovat značku „Pilsner Bier“ (Plzeňské pivo), z níž ale těží i ostatní piva z Plzně.
● 1870 Vznik pivovaru
15. října zahajuje provoz První plzeňský akciový pivovar (dnes Gambrinus) založený 20 významnými podnikateli v čele s Emilem Škodou. V prosinci si pak registruje první ochrannou známku Erste Pilsner Actien Brauerei – Pilsner Bier.
● 1873 První export do Nového světa
Měšťanský i První akciový pivovar slaví v tomto roce první export do USA. O rok později již plzeňský ležák putuje do severní Ameriky pravidelně a na sklonku 19. století proniká také do Latinské Ameriky, Afriky i na Blízký východ.
● 1874 Vznik pivovaru Velké Popovice
František Ringhoffer ke svému kamenickému panství skupuje pivovar s mlýnem, spilkou i hvozdem a zakládá Pivovar Velké Popovice. První 60hl várka piva spatřuje světlo světa 15. prosince. O rok později již pivovar vystavuje 18 tisíc hl a po rozsáhlých rekonstrukcích roku 1902 dokonce 80 tisíc hl piva.
● 1881 Ledařství
Měšťanský pivovar začíná svážet led od hráze Boleveckého rybníka do ležáckých sklepů, kde odtávající voda a studený vzduch chladí celé sklepení. Zásoby ledu se skladují na dvoře na podložce ze dřeva, popela, písku a lepenky natřené dehtem. Expozice o ledování je dnes součástí prohlídkové trasy plzeňského pivovaru.
● 1885 František Josef I. v pivovaru
„Jest skutečně zvláštní, že se dosud žádnému pivovaru nepodařilo rázovitou a lahodnou chuť plzeňského piva napodobiti,“ ocenil plzeňské pivo při návštěvě Měšťanského pivovaru císař František Josef I. Vzkvétá i sousední První akciový pivovar. Rozšiřuje prostory a nakupuje železniční vagony pro export.
● 1887 Lahvování piva
Měšťanský pivovar začíná stáčet svůj ležák také do lahví. První akciový drží krok a lahvovnu spouští rok poté. S rostoucí poptávkou po lahvovém pivu Měšťanský pivovar v roce 1899 staví první stáčírnu, která funguje dalších 70 let.
● 1892 Historická brána
Měšťanský pivovar slaví 50. výročí založení. U této příležitosti staví Jubilejní bránu, která se stává symbolem pivovaru, firmy i značky Pilsner Urquell. V roce 2000 jsou v bráně objeveny dobové materiály a jako odkaz dalším generacím do ní zazděny dokumenty s novodobou historií pivovaru.
● 1893 Doprava piva
Již v roce 1876 si Měšťanský i První akciový pivovar od státní dráhy pronajímají a později kupují první železniční vagony. Zřizují také závodní železniční vlečku, která nahrazuje koňské povozy. V roce 1895 pořizuje Měšťanský pivovar lokomotivu. V roce 1914 je v majetku pivovaru již 388 vagonů a také první nákladní i osobní auto.
● 1897 Neměnná chuť Pilsner Urquell
Pilsner Urquell si zakládá na své neměnné chuti. A tu potvrzují i odborné analýzy. Měření švýcarské laboratoře v St. Gallenu z roku 1897 zaznamenala parametry jeho kvality. Tytéž hodnoty potvrdila i její následovnice Labor Veritas v roce 2008. Pilsner Urquell si tak dodnes zachovává chuť, která mu vydobyla slávu v celém světě.
● 1898 Ochranná známka Pilsner Urquell
Generální celní úřad v Londýně již dříve ustavuje označení Pilsner Beer jako zvláštní druh piva bez ohledu na původ. V roce 1898 proto vzniká ochranná známka Plzeňský Prazdroj – Pilsner Urquell. Chrání tak unikátní značku, která je vzorem pro všechna piva plzeňského typu.
● 1899 Chladírenský pivní vagon
Na světové výstavě v Paříži předvádí Měšťanský pivovar vzorový chladírenský pivní vagon. Brzy má takových vagonů 258 a od roku 1900 vyjíždí každé ráno z Plzně do Vídně souprava zvaná pivní vlak. Podobná souprava vozí záhy pivo i do Brém, kde se nakládá na lodě pro americké trhy.
● 1904 Spalkův projekt
V letech 1904 – 1907 realizuje Měšťanský pivovar velkolepý projekt, kterým si na dlouhá desetiletí zajistí soběstačnost ve výrobě elektřiny i v zásobování vodou. Spalkův projekt zahrnuje elektrocentrálu, vrty ve vodárně Roudná, odželezňovací stanici či vodárenskou věž. Ta slouží jako rezervoár pitné i užitkové vody po většinu 20. století a stává se jednou z dominant Plzně.
● 1909 Ochranná známka Kaiserquell
Pivo Prvního akciového pivovaru je nově na počest císaře Františka Josefa I. chráněno známkou Kaiserquell – Císařský zdroj. Pivovar pak v roce 1912 získává honosný titul „c. k. dvorní dodavatel“ a těsně před první světovou válkou se stává předním výrobcem piva v Čechách. Jeho roční výstav přesahuje 270 tisíc hl.
● 1913 Milion hektolitrů Prazdroje
Výstav plzeňského ležáku poprvé přesahuje hranici milionu hektolitrů. Měšťanský pivovar se stává největším v Evropě a nakupuje první automobily. Před první světovou válkou má své obchodní zastoupení ve 34 zemích včetně USA a Egypta, vlastní řadu světových medailí.
● 1919 Plzeňský Gambrinus
Kaiserquell, ochranná známka zapsaná na počest Františka Josefa I., se vznikem samostatného Československa ztrácí smysl. Registrována je proto nová ochranná známka Plzeňský Gambrinus. Název piva Gambrinus sahá až do 13. století a vychází ze jména vévody Jana Primuse, děda Karla IV a patrona sladovníků.
● 1922 Registrace značky Kozel
Oficiální obchodní značkou velkopopovického pivovaru se stává Kozel. Označení má původ ve zkomolenině dolnosaského města Einbeck, které ve 14. století proslulo výrobou piva spodním kvašením. To se tehdy šířilo do Čech pod názvem Ein Bock (Kozel). Emblém pivovaru vytvořil potulný francouzský malíř jako výraz díků za pohostinnost zakladetele Ringhoffera.
● 1931 Rekonstrukce varny
Měšťanský pivovar dokončuje rekonstrukci varny, která je využívána až do roku 2004. Ze základů té původní vyroste nová budova: vznikají železobetonová sila a k varně je přistavěn 50m komín se zabudovanými ohřívači k využití unikajícího tepla. Nově se objevují úspornější automatické pásové rošty pod pánve poháněné elektromotorem.
● 1934 Dynastie Hlaváčků
Vrchním ředitelem Plzeňských akciových pivovarů se stává František Hlaváček a je prvním z rodu, který spojil své jméno s pivovarem Gambrinus po tři generace (více než 80 let). Jeho syn Ivo Hlaváček (na snímku) byl v letech 1958 až 1987 hlavním sládkem a později výrobním ředitelem, vnuk Jan Hlaváček působil v Plzeňském pivovaru a pivovaru Gambrinus od roku 1978. V současné době je emeritní sládek Plzeňského Prazdroje.
● 1936 Vývoj transportních sudů
V roce 1936 dostává plzeňský sládek od Škodových závodů nabídku ke koupi hliníkových sudů k dopravě piva. Do hospod se ale vozí pivo v dřevěných sudech až do poloviny 50. let, kdy je vystřídají právě sudy z hliníku. Ty na konci 80. let nahradí nerezové KEG sudy. Velké dřevěné sudy se dodnes používají k maloobjemové výrobě piva Pilsner Urquell ve sklepích plzeňského pivovaru.
● 1939 Válečná stagnace
Druhá světová válka přerušuje vývoj obou plzeňských pivovarů. Vozový park zabavuje říšská vojenská správa. USA bojkotují Pilsner Urquell jako německý výrobek, export tak směřuje výhradně do Německa. Pivovar Gambrinus trpí nedostatkem surovin, který má dopad na kvalitu. Vyrábí slabou válečnou „osmičku“ a přežívá proto, že zásobuje pivem dělníky ve Škodovce.
● 1942 Těžba ledu ve velkém
Úspěšný pivovar spotřebuje na uchování piva velké množství ledu. Ve 20. letech spotřebuje Plzeňský Prazdroj na výrobu a uchování 400 tisíc hl piva 600 vagonů ledu. K jeho efektivní těžbě přispívá od roku 1942 železný dopravník, který těží 100 tun ledu za hodinu. Poslední kra pro plzeňské ležácké sklepy byla vytěžena v roce 1987.
● 1945 Bombardování pivovarů
Spojenecké bombardování 17. dubna těžce poškozuje sklepy, varny, spilky, lahvovnu i obytné domy Měšťanského pivovaru, pivovar Gambrinus je téměř zničen. Jeho tehdejší ředitel František Hlaváček ale věří ve skvělou budoucnost. V troskách se rodí později nejoblíbenější pivo u nás – světlý výčepní Gambrinus a už o rok později se v nově vybudovaném pivovaru vaří 200 tisíc hl kvalitního piva.
● 1960 Gambrinus má nové ocelové tanky
Od počátku své existence investuje pivovar Gambrinus do provozu a technických inovací. Na sklonku 50. let instaluje 20 ležáckých ocelových tanků s kapacitou 3 600 hektolitrů. V březnu 1960 vyjíždí z pivovaru první autocisterna a stáčení probíhá mimo pivovar.
● 1961 Technické inovace
V pivovaru Gambrinus se instalují technologické novinky: spádové varny, nový způsob kvašení i jímání CO2 z krytých kovových kvasných kádí. Nová šetrnější stáčecí linka o výkonu 14 tisíc lahví za hodinu snižuje možnost kontaminace a lépe garantuje kvalitu i chuť piva. Od roku 2011 se v pivovarech Prazdroj a Gambrinus díky novému zařízení na zpětné jímání kvasného CO2 snížily jeho emise o více než 280 tun.
● 1965 Vznik pivovaru Radegast
V roce 1965 je v Nošovicích na severní Moravě položen základní kámen nového pivovaru, který má uspokojit náročné pivaře v blízké průmyslové aglomeraci. První várka piva se rodí 3. prosince 1970. Rok poté dostává pivo jméno podle staroslovanského boha slunce, ohně a pohostinnosti Radegasta.
● 1976 Radegast má vlastní sladovnu
Pivovar Radegast zprovozňuje vlastní sladovnu, která tehdy jakožto druhá největší v Česku ročně vyrobí 24 tisíc tun světlého sladu plzeňského typu. O 13 let později zahajuje provoz také nová sladovna Plzeňského Prazdroje s kapacitou 84 tisíc tun sladu. Pivovar se tak stává soběstačným v produkci světlého sladu.
● 1979 Milion hektolitrů Gambrinusu
Roční výstav pivovaru Gambrinus překračuje magickou hranici milionu hektolitrů. Ačkoliv je direktivním nařízením tehdejších úřadů určen pouze Západočechům, věhlas značky překračuje hranice regionu. Málokdo ale v tu chvíli čeká, že se právě Gambrinus stane nejtypičtějším reprezentantem českého piva.
● 1988 Milion hektolitrů Radegastu
Radegast investuje do nejmodernější techniky a jako první z domácích pivovarů zavádí cylindrokónické kvasné tanky. Objem každého z 18 tanků je 2 000 hl. Roční výstav překračuje magickou hranici milion hektolitrů. Za dalších 10 let jsou to dokonce 2 miliony.
● 1991 Nealkoholické pivo Birell
Sládci pivovaru Radegast spolupracují s curyšským pivovarem Hürlimann, který dříve přišel s radikálně novou technologií výroby nealko piva za použití unikátních kvasinek bez přerušení kvasného procesu. Jejich metodu inovují a výsledkem je plná hořká chuť uspokojující i náročného českého konzumenta. Birell se stává nejoblíbenější značkou nealko piva u nás.
● 1993 Cylindrokónické tanky v Gambrinusu
Gambrinus začíná používat cylindrokónické kvasné tanky. Jejich provoz zaručuje především mikrobiologickou čistotu obou oddělených fází kvašení a zrání, a tudíž i čistou chuť a správný říz piva.
● 1995 Pilsner Urquell Original Restaurant
Prazdroj v roce 1995 zakládá síť restaurací, které přísně dodržují zásady skladování, čepování i pivního servisu ležáku Pilsner Urquell a pečují o jeho historický odkaz. První provozovna Pilsner Urquell Original Restaurant (PUOR) je otevřena v hotelu Kolonáda v Karlových Varech. V zahraničí následují restaurace např. v Moskvě, Düsseldorfu, Vídni. První PUOR v Asii je otevřena v roce 2011 ve vietnamské Hanoji.
● 1998 Varna s nejmodernější technologií
Pivovar Gambrinus uvádí do provozu novou varnu – největší v České republice. Varna je vybavena nejmodernější technologií: ekologickou a úspornou, která zároveň zajišťuje vysokou a vyrovnanou kvalitu várek.
● 2002 Milion hektolitrů Kozla
Pivovar Velké Popovice překračuje hranici milionu hektolitrů ročního výstavu a je nejrychleji se rozvíjející součástí společnosti Plzeňský Prazdroj. Instalace cylindrokónických tanků v roce 2004 zvyšuje výrobní kapacitu na 1,5 mil. hl piva. Zájem o Velkopopovického Kozla roste i ve světě. Dnes je nejprodávanější českou pivní značkou v zahraničí.
● 2006 Bednářské řemeslo a nová stáčírna v Plzni
Téměř po 40 letech se v Plzeňském Prazdroji vyučí bednářský tovaryš. O rok později otevírá nová bednářská dílna. Prazdroj je tak jedním z posledních míst v Evropě, kde se udržuje toto tradiční řemeslo. Díky bednářům, kteří pečují o sudy a kádě, vyrábí pivovar v malém objemu ležák stejným způsobem jako v roce 1842. To sládkům umožňuje porovnat, zda má pivo uvařené moderním způsobem stále stejnou chuť.
V listopadu zahajuje provoz nová stáčírna Plzeňského Prazdroje. Tato historicky největší investice plzeňského pivovaru v celkové výši zhruba 1 mld. korun je součástí komplexního projektu zaměřeného na rozšíření výrobní kapacity k uspokojení rostoucí poptávky v zahraničí. Nová stáčírna slouží i dalším značkám Plzeňského Prazdroje.
● 2008 Prohlídky Plzeňského Prazdroje
Nová prohlídková trasa provází návštěvníky místy, kde se zrodil legendární plzeňský ležák. Součástí prohlídky je i ochutnávka nefiltrovaného a nepasterizovaného piva Pilsner Urquell čepovaného přímo z dubových ležáků v historických pivovarských sklepích. Již v prvním roce navštívilo prohlídku téměř 150 tisíc návštěvníků.
● 2009 Prohlídky Velkých Popovic
Pivovar Velké Popovice buduje novou prohlídkovou trasu s návštěvnickým centrem a prodejnou suvenýrů. Reaguje tak na rostoucí zájem veřejnosti o bližší seznámení s výrobou a tradicí piva Velkopopovický Kozel. Součástí prohlídky je mimo jiné návštěva historické i moderní varny, nechybí ani ochutnávka piva.ení chmelovaru.
● 2010 Pilsner Urquell Master Bartender
Až v 6.ročníku soutěže o nejlepšího výčepního ležáku Pilsner Urquell získává světový titul Čech Lukáš Svoboda. Pilsner Urquell Master Bartender je mezinárodní soutěž určená výčepním a barmanům, kteří sdílejí nadšení pro své řemeslo a plzeňský ležák. Finalisté prokazují kromě odborných znalostí také svůj důvtip, jazykovou vybavenost i charizma. Do šesti ročníků soutěže se zapojilo již více než 16 tisíc výčepních.
● 2011 Pivo pro Vatikán
Velikonoční várka ležáku Pilsner Urquell, jíž požehnal plzeňský biskup František Radkovský, putuje k papežskému stolci do Vatikánu. Jako dar Plzeňského Prazdroje, města Plzně a České republiky k blahořečení papeže Jana Pavla II. ji zde z rukou českého velvyslance při Svatém stolci JUDr. Pavla Vošalíka přebírá předseda vatikánské vlády kardinál Giovanni Lajolo.
● 2013 Kingswood cider
Na trh vstupuje nová značka Kingswood, podle britské tradice vytvořený ale chutím českého spotřebitele přizpůsobený cider. Nový osvěžující alkoholický nápoj se připravuje z pečlivě vybíraných vyzrálých jablek pěstovaných výhradně v sadech, která se zásadně netrhají, ale nechávají se samovolně spadnout. Tajemství jeho receptury spočívá v pečlivém výběru konkrétních jablečných odrůd a v jejich vzájemném poměru.
● 2014 Nová Ryze Hořká 12 z Nošovic
Sládci z nošovického pivovaru uvařili nové pivo Radegast Ryze Hořká 12. Ta nahradila v portfoliu pivovaru stávající světlý ležák Radegast Premium. Nová Ryze Hořká 12 je plnější a díky použití třech druhů moravského chmele vyniká intenzivnější avšak příjemnou hořkostí i výrazným chmelovým aroma. Jen během prvních třech měsíců od uvedení na trh se nové dvanáctky vytočilo 20 milionů půllitrů.
● 2015 Ekologický autobus v Prazdroji
Od ledna roku 2015 přepravuje návštěvníky prohlídkovým okruhem v pivovaru Plzeňský Prazdroj v Plzni nový autobus na stlačený zemní plyn (CNG). Moderní autobus značky SOR BNG 10.5 v barvách Pilsner Urquell je poháněn stlačeným zemním plynem (CNG), což přináší výrazné snížení emisí oxidu uhličitého, oxidů dusíku i pevných částic ve výfukových plynech.
● 2016 Prohlídky pivovarů lámou rekordy
Přes 882 tisíc návštěvníků v roce 2015 absolvovalo některou z návštěvnických tras či programů, které pro ně připravil Plzeňský Prazdroj ve svých pivovarech. Největší oblibě se těšil Plzeňský Prazdroj, který navštívilo rekordních 750 tisíc lidí. Do Velkých Popovic se vydalo na prohlídku pivovaru či některou z akcí pro veřejnost 88 tisíc lidí, do Nošovic pak téměř 44 tisíc návštěvníků.
Zdroj:Stránky 'Plzeňského Prazdroje' 2016
Více na stránkách pivovaru
2011© Petr Toman
2011© Petr Toman
2011© Petr Toman
2011© Petr Toman
2011© Petr Toman
2011© Petr Toman
2011© Petr Toman
2011© Petr Toman
2011© Petr Toman
2011© Petr Toman
2011© Petr Toman
2015© Václav Rokyta
2015© Václav Rokyta
2015© Václav Rokyta
2015© Václav Rokyta
2015© Václav Rokyta
2015© Václav Rokyta
2015© Václav Rokyta
2015© Václav Rokyta
2015© Václav Rokyta
2015© Václav Rokyta
2015© Václav Rokyta
2015© Václav Rokyta
2015© Václav Rokyta
2015© Václav Rokyta
2015© Václav Rokyta
2017© Hynek Rosenbaum
2017© Hynek Rosenbaum
2017© Hynek Rosenbaum
2017© Hynek Rosenbaum
2017© Hynek Rosenbaum
2017© Hynek Rosenbaum
2017© Hynek Rosenbaum
2017© Hynek Rosenbaum
2017© Hynek Rosenbaum
2018© Vlastimil Mikšík
2018© Vlastimil Mikšík
2018© Vlastimil Mikšík
2018© Vlastimil Mikšík
2018© Vlastimil Mikšík
2018© Vlastimil Mikšík
2018© Vlastimil Mikšík
2018© Vlastimil Mikšík
2018© Vlastimil Mikšík
2018© Vlastimil Mikšík
2018© Vlastimil Mikšík
2018© Vlastimil Mikšík
2018© Vlastimil Mikšík
2023© Hynek Rosenbaum
2023© Hynek Rosenbaum
2023© Hynek Rosenbaum
2023© Hynek Rosenbaum
2023© Hynek Rosenbaum
2023© Hynek Rosenbaum
2023© Hynek Rosenbaum
2023© Hynek Rosenbaum
2023© Hynek Rosenbaum
2023© Hynek Rosenbaum
2023© Hynek Rosenbaum
2023© Hynek Rosenbaum
2023© Hynek Rosenbaum
2023© Hynek Rosenbaum
2023© Hynek Rosenbaum
2023© Hynek Rosenbaum
2023© Hynek Rosenbaum
2023© Hynek Rosenbaum
2023© Hynek Rosenbaum
2023© Hynek Rosenbaum
2023© Hynek Rosenbaum
2023© Hynek Rosenbaum
2023© Hynek Rosenbaum
2023© Hynek Rosenbaum
2023© Hynek Rosenbaum
2023© Hynek Rosenbaum
2023© Hynek Rosenbaum
2023© Hynek Rosenbaum
2023© Hynek Rosenbaum
2023© Hynek Rosenbaum
2023© Hynek Rosenbaum
2023© Hynek Rosenbaum
2023© Hynek Rosenbaum
2023© Hynek Rosenbaum
2023© Hynek Rosenbaum
2023© Hynek Rosenbaum
2023© Hynek Rosenbaum
2023© Hynek Rosenbaum
2023© Hynek Rosenbaum
2023© Hynek Rosenbaum
2023© Hynek Rosenbaum
2023© Hynek Rosenbaum
2023© Hynek Rosenbaum
2023© Hynek Rosenbaum
2023© Hynek Rosenbaum
2023© Hynek Rosenbaum
2023© Hynek Rosenbaum
2023© Hynek Rosenbaum
2023© Hynek Rosenbaum
2023© Hynek Rosenbaum
2023© Hynek Rosenbaum
2023© Hynek Rosenbaum
2023© Hynek Rosenbaum
2023© Hynek Rosenbaum
2023© Hynek Rosenbaum
2023© Hynek Rosenbaum
2023© Hynek Rosenbaum
2023© Hynek Rosenbaum
2023© Hynek Rosenbaum
2023© Hynek Rosenbaum
2023© Hynek Rosenbaum
2023© Hynek Rosenbaum
2023© Hynek Rosenbaum
2023© Hynek Rosenbaum
2023© Hynek Rosenbaum
2023© Hynek Rosenbaum
2023© Hynek Rosenbaum
2023© Hynek Rosenbaum
2023© Hynek Rosenbaum
2023© Hynek Rosenbaum
2023© Hynek Rosenbaum
2023© Hynek Rosenbaum
2023© Hynek Rosenbaum
2023© Hynek Rosenbaum
03.03.2023 10:483 x88.046 x
Prohlídky pivovaru Plzeňský Prazdroj
Věděli jste, že ležák Pilsner Urquell inspiroval více než dvě třetiny všech světových piv, dodnes označovaných jako pils, pilsner, pilsener? Přijďte na prohlídku pivovaru Plzeňský Prazdroj a poznejte příběh legendy zrozené v roce 1842.
Kam vás zavede naše trasa
Pivovar Plzeňský Prazdroj nabízí prohlídky, které potěší pivní fanoušky i milovníky historie. Prohlédnete si autentická místa, kde se před 170 lety zrodilo proslulé pivo Pilsner Urquell a kde jeho příběh dodnes pokračuje. Z Návštěvnického centra se pivovarským autobusem přesuneme k jedné z nejmodernějších stáčíren s kapacitou 120 000 lahví za hodinu. Poznáte suroviny, ze kterých se pivo Pilsner Urquell vaří. Ukážeme vám i srdce pivovaru – tři varny napříč stoletími. Vrcholem prohlídky je degustace nefiltrovaného piva Pilsner Urquell v historických sklepech.
● Stáčírna
Z nádvoří pivovaru vás odvezeme pivovarským autobusem na prohlídku nové stáčírny, která patří mezi nejmodernější v Evropě a její kapacita je úctyhodných 120 000 lahví za hodinu.
Bohužel z provozních důvodů není možné ovlivnit chod stáčecích linek a nemůžeme proto garantovat, že v době prohlídek budou stáčecí linky plně v provozu.
● Expozice surovin
Plzeňský Prazdroj má největší osobní výtah v ČR. Tím vyjedeme k unikátnímu panoramatickému kinu. Po shlédnutí filmu o tajemství výroby piva Pislner Urquell se všemi smysly můžete seznámit s jedinečnými surovinami, ze kterých se pivo Pilsner Urquell vaří –měkká plzeňská voda, u nás vyrobený slad se speciální odrůdy českého jarního dvouřadého ječmene, chmel Žatecký poloraný červeňák a speciální pivovarské kvasnice.
● Varny
Představíme vám varny napříč třemi stoletími. Uvidíte varní pánev, ve které byla uvařena první várka plzeňského ležáku 5. října 1842. Díky obětavosti a odvaze zaměstnanců pivovaru tato měděná pánev přežila obě světové války a dochovala se dodnes. V historické varně z počátku 20. století vám představíme unikátní varní proces piva Pilsner Urquell. Nahlédnete i do moderní varny z roku 2004 a přesvědčíte se, že přestože se technologie vyvíjejí, starobylý postup vaření piva Pilsner Urquell zachováváme stále stejný.
● Expozice Lidé Pilsner Urquell
V tomto místě vyprávíme příběh lidské práce a fortelu. Seznámíte zde nejen se sládky, ale i dalšími pivovarskými profesemi, bez kterých bychom úspěšný příběh piva Pilsner Urquell psát nemohli. V expozici vám přiblížíme každodenní dřinu, která vedla ke vzniku pivovaru a k jeho světové proslulosti. Ukážeme odhodlání, píli a vytrvalost, kterou si v Plzni předávají z generace na generaci.
● Historické sklepy
Užijte si jedinečnou atmosféru historických pivovarských sklepů. Prohlédnete si spilečné kádě a zjistíte, co je to „pivní deka“. Pivovar Plzeňský Prazdroj zde dodnes vyrábí malou část produkce piva Pilsner Urquell tradiční metodou jako za dob prvního sládka Josefa Grolla – kvašením v dřevěných otevřených kádích a zráním v dubových ležáckých sudech.
● Degustace piva
Na nefiltrované nepasterizované pivo Pilsner Urquell vás Plzeňský Prazdroj zve v závěru prohlídky (pouze pro dospělé). V ležáckých sklepech vás čeká degustace nefiltrovaného a nepasterizovaného piva Pilsner Urquell načepovaného přímo z dubového ležáckého sudu. Toto jedinečné nefiltrované a nepasterizované pivo Pilsner Urquell si můžete vychutnat pouze na prohlídce pivovaru nebo během zážitkových programů v Šalandách.
Informace o prohlídce
●Kapacita skupiny na prohlídku pivovaru Pilsner Urquell je max. 45 osob.
●Délka prohlídky je 80 min.
●Prohlídka Pilsner Urquell je bezbariérová.
●Pro návštěvu sklepů doporučujeme teplejší oblečení – teplota se pohybuje okolo +5 °C.
●Součástí prohlídky je ochutnávka piva Pilsner Urquell (pouze pro starší 18 let).
Prohlídka pro skupiny 10 a více osob:
●Skupinám 10 a více osob nabízíme prohlídku v těchto jazykových variantách: češtině, angličtině, němčině, ruštině, francouzštině
●Termín si můžete zvolit dle vašich požadavků. V časy mimo otevírací dobu Návštěvnického centra vám prohlídku zajistíme za příplatek 50 Kč na osobu.
●Prohlídku prosím objednávejte min. 3 dny předem
Aktualizováno: před 3 lety
Když plzeňský ležák otevírá dveře do světa aneb Mladí lidé v Prazdroji
Publikováno:před 13 dnyZdroj:CzechCrunchAutor:Luboš Kreč
Největší český pivovar už dávno není zaměstnavatel jen pro milovníky piva, firma nabízí příležitosti i pro studenty různých oborů.
Jak jde práce pro největší český pivovar dohromady s harmonickým životem a rovnováhou mezi kariérou a volným časem? Názory se mohou různit, ale pro osmadvacetiletou Claudii Endtovou to funguje náramně. A to sama dokonce ani pivo nepije. Do Prazdroje nastoupila ještě coby vysokoškolská studentka na stáž a jejím cílem bylo právě zajištění well-beingu, tedy osobní pohody zaměstnanců firmy.
Pro absolventku oboru management s vedlejší specializací manažerské psychologie a sociologie na pražské VŠE se to, že pivo nepije, stalo tak trochu poznávacím znamením. „Že ho nepiju, jsem na sebe práskla asi tak ve třetí větě pohovoru. A následně při seznamování s každým kolegou jsem říkala ‚Ahoj, jmenuji se Claudie a nepiju pivo‘,“ směje se Claudie Endtová.
A přestože ani tradiční český alkoholický nápoj, ani kariéra v personalistice ji původně nelákaly, nakonec se našla v oddělení HR (anglická zkratka human resources čili lidské zdroje): „Ráda pomáhám druhým. V Prazdroji mě nejvíce zaujal tým zaměřený na vzdělávání a rozvoj. Baví mě sledovat výsledky kolegů a růst v organizaci.“
Pro Claudii Endtovou byl Plzeňský Prazdroj se svými programy pro studenty a absolventy (anglicky Young Talents programy) atraktivní právě tím, že jde o velkou společnost, která je součástí mezinárodní skupiny Asahi. Takové prostředí obvykle skýtá řadu příležitostí – jednak pro růst, jednak pro otestování toho, nač by se vlastně mladí lidé v rámci své kariéry chtěli zaměřit.
„Mě mimořádně zaujalo i téma stáže zaměřené na well-being zaměstnanců a diverzitu a inkluzi,“ dodává Endtová. „Obě tato témata jsou součástí jedné z jedenácti priorit Prazdroje. Od začátku jsem tak věděla, že bude mít stáž smysl,“ pokračuje a připomíná, že v oblasti well-beingu šlo zejména o naplánování aktivit a komunikační kampaně na celý rok, jejichž cílem bylo zvýšit povědomí o důležitosti zdraví a osobní pohody mezi zaměstnanci a přijít s nápady na nové aktivity.
„V tématu diverzity jsme začali pracovat s komunitou rodičů na mateřské a rodičovské dovolené. Mojí snahou bylo přijít na způsob, jak je udržovat v kontaktu s firmou a identifikovat aktivity, které by byly prospěšné jak pro ně, tak pro společnost,“ vypráví Endtová.
Plzeňský Prazdroj má v České republice a na Slovensku přes dva a půl tisíce zaměstnanců, z nichž v podstatě rovnoměrně polovina pracuje ve výrobě a polovina v managementu a administrativě. Desítky lidí pak do svých závodů a poboček stále hledá, součástí jsou právě i programy pro studenty a stážisty, pro něž podnik ročně vypisuje několik pozic.
„Programy jsou určené pro studenty a absolventy napříč obory. To, co oceníme, je hlavně zápal, nadšení a chuť pracovat na sobě i na inovativních projektech,“ připomíná Radka Tichá, která má v Prazdroji pozici specialistky employer brandingu, takže má na starost to, jak je společnost vnímaná mezi stávajícími i potenciálními pracovníky.
A dodává ještě klíčový detail: že programem Trainees prošla i řada vysoce postavených manažerů společnosti. „Naši bývalí stážisti a trainees dnes v Prazdroji zastávají klíčové role. Ať už je to technický ředitel, šéf finančních byznys partnerů, manažer marketingové značky, ředitel minipivovaru Proud, nebo manažer logistiky závodu,“ říká Radka Tichá.
Program Trainees je sice na dva roky, ale smlouvu jeho účastníci dostanou na neurčito. V jeho rámci si vyzkouší práci v několika odděleních, na začátku si vyberou jedno zastřešující téma (například finance nebo marketing) a poté rotují napříč různými týmy. Jednu z rotací lze přitom absolvovat i v partnerských pivovarech v Nizozemí, Itálii, Velké Británii či Rumunsku. Ostatně Claudie Endtová v rámci své praxe vyrazila do Říma.
A zatímco program Trainees je určen pro mladé lidi, kteří právě končí vysokou školu, spřízněný program pro stážisty je zaměřen na ty, kteří ještě studují. Stáže mohou být jak celoroční, kdy účastníci pracují zhruba 20 hodin týdně po dobu jednoho roku, tak letní, které probíhají formou plného úvazku po dobu letních prázdnin.
Ideou stážistického programu je nechat studenty pracovat na vlastních projektech a ušetřit je klasických brigádnických rutinních činností, jako je skenování papírů nebo denní administrativa.
„Výsledky svého projektu nakonec odprezentuješ našemu vedení. A když se jim tvůj projekt bude líbit, může tě čekat i příjemná finanční odměna navíc,“ slibují webové stránky programu, který nemá zásadní oborová omezení a hodí se pro studenty ekonomických i technických oborů včetně třeba chemiků. A o tom, jak pestré to v Prazdroji může být, pak svědčí i instagramový profil, který také nechává nahlédnout za kulisy společnosti.
Pilsner Urquell: Pivo, které vzniklo náhodou, inspirovalo celý svět
Publikováno:před 14 dnyZdroj:Rozhlas.czAutor:Jitka Škápíková
Za vznikem legendárního moku stojí několik nepovedených várek a bavorský sládek, který možná udělal chybu. Kde se pivo vaří, tam se dobře daří Anebo obráceně? V Plzni se pivo začalo vařit ihned poté, co bylo město založeno. Bylo to roku 1295, kdy král Václav II. udělil plzeňským měšťanům právo várečné bez ohledu na jejich povolání.
Toto privilegium bylo finančně velmi výnosné a povolovalo držiteli prodávat pivo v jeho domě. A ještě jedna vymoženost – právo bylo dědičné. Na svůj vlastní pivovar se sladovnou si musela Plzeň počkat do roku 1307. Tehdy se vařily várky takzvaného červeného piva z pšenice a bílého z ječmene.
Tolik piva k ničemu
Pivo se vyrábělo pro každého měšťana zvlášť. Uvařený nápoj se stáčel do sudů a byl převážen do měšťanských domů. Tam se vypouštěl do velké kvasné kádě a potom přečerpával do sudů, ve kterých se nechával zrát. Ne vždy se várka piva vydařila.
Když plzeňští radní nechali vylít 36 sudů piva, usnesli se, že postaví pořádný pivovar. Volba padla na místo na tehdejším předměstí Bubenč, které mělo dostatek kvalitní pramenité vody a pískovcové podloží, kde se budou dobře hloubit sklepy. Za tři roky byl nový Měšťanský pivovar Plzeň hotov.
Udělal někde chybu?
Měšťanský pivovar měl vařit tmavé pivo bavorského typu, a proto taky do Čech pozvali sládka až z Bavor. Byl jím Josef Groll, muž s výbornou pivovarnickou pověstí. Ten v novém pivovaru uvařil premiérovou várku 5. října 1842. Slavnostně ji narazili 11. listopadu. Ale pivo bylo úplně jiné, než se čekalo.
Díky rozličným surovinám – žateckému chmelu, světlému sladu a měkké plzeňské vodě – mělo průzračnou, zlatavou barvu a pevnou bělostnou pěnu. Dneska už sotva zjistíme, jestli to byl sládkův záměr nebo náhoda anebo se prostě někde stala chyba.
Cesta do Prahy a do světa
Jisté je, že nové pivo slavilo úspěch. V plzeňských hostincích U bílé růže a U zlatého orla si ho nemohli vynachválit. Sláva plzeňského ležáku se rychle šířila. Neuběhl ani rok a už se čepoval v Praze. Poprvé v hospodě U Pinkasů.
Dnes je Plzeňský Prazdroj největším výrobcem piva v České republice a největším exportérem piva do zahraničí.
Sociální sítě jsou nepřítelem hospody, říká šéf obchodu z Prazdroje
Publikováno:před 18 dnyZdroj:iDNES.czAutor:Veronika Bělohlávková
Dříve se v hospodě vypilo na jedno posezení více piv, ale byly to spíše desítky. Dneska naopak stoupá obliba ležáků. „Ta nám loni vyrostla o tři procenta,“ říká v rozhovoru pro MF DNES Roman Trzaskalik, obchodní ředitel Plzeňského Prazdroje.
Zároveň s tím ubývá tradičních vesnických hospod. V tuzemsku už chybějí ve zhruba tisícovce vesnic. Lidé zato čím dál tím častěji pijí pivo v kavárnách nebo u stánků u cyklostezek. Plzeňský Prazdroj podle Romana Trzaskalika dodává pivo zhruba do dvou a půl tisíce sezonních provozů a číslo každým rokem roste.
Plzeňský Prazdroj pořádá historicky první festival klášterních minipivovarů
Publikováno:před 18 dnyZdroj:Plzeňský PrazdrojAutor:Zdeněk Kovář, PR
Program pivních speciálů Volba sládků Plzeňského Prazdroje se dlouhodobě snaží podporovat rozmanitost českého pivního trhu. V březnu a dubnu se tak Prazdroj spojil se všemi fungujícími klášterními pivovary a společně uvařili velikonoční speciály Poutní. Všechna piva budou moci spotřebitelé ochutnat 27. dubna na Festivalu klášterních pivovarů v Břevnovském klášterním pivovaru sv. Vojtěcha. Volba sládků na pivobraní představí dokonce dva druhy speciálů – Poutní Březnové a nové Poutní Dubnové.
Od roku 2015 Volba sládků každý měsíc přináší na českou pivní scénu speciály nejrůznějších chutí a stylů. V roce 2018 odstartovala pravidelná spolupráce s minipivovary, přičemž od té doby jsou společné projekty nedílnou součástí programu a vždy se těší velké oblibě. Nyní však Prazdroj kromě zóny malých pivovarů na Pilsner Festu pořádá historicky první festival minipivovarů. Zúčastní se ho všech pět klášterních minipivovarů, které byly zapojeny do dvouměsíčního velikonočního projektu „Poutní“.
Festival klášterních pivovarů a Volby sládků Plzeňského Prazdroje se uskuteční v sobotu
27. dubna od 11 do 22 hodin na dvoře Břevnovského klášterního pivovaru. Návštěvníci se mohou těšit na oba prazdrojské Poutní speciály i další speciály z Klášterního pivovaru Břevnov, Klášterního pivovaru Strahov, Klášterního pivovaru Osseg, Klášterního pivovaru Želiv a Klášterního pivovaru Porta Coeli.
Kromě skvělého piva se mohou návštěvníci těšit i na dobré jídlo, živou hudbu, školu čepování od mistrů výčepních, ukázku historického vaření piva, prohlídky Břevnovského klášterního pivovaru a zajímavé besedy se sládky.
„Chtěli jsme naše Poutní putování zakončit tam, kde to všechno začalo, na Břevnově. S Břevnovským klášterním pivovarem vznikla tradice společného vaření nakuřovaných velikonočních speciálů a zde jsme se taky dohodli na přizvání ke spolupráci ostatní české klášterní pivovary. Celý projekt proto chceme zakončit velkolepě – prvním festivalem minipivovarů pořádaný Plzeňským Prazdrojem. Budeme se na všechny těšit!“ uvádí Tomáš Drahoňovský, manažer Volby sládků.
K ochutnání bude i dubnový speciál Volby sládků, který je plný sladových a sušenkových tónů, lehkého aroma kouře pocházející z použitého sladu a také z dubového dřeva, kterému dominují tóny vanilky, cherry a koření. Obsahuje 5,5 % alkoholu a stupňovitost je 13,5 stupně. Jedná se o světlý (15 EBC) spodně kvašený Oak Aged Lager, který má 32 IBU a dozrával na dubovém dřevě. Ostatní Poutní varianty vychází rovněž z ingrediencí typických pro klášterní pivovarnictví, a mimo dubového dřeva jsou v nich použity bylinky či med.
Speciál Poutní Dubnové od Plzeňského Prazdroje si pivní fanoušci mohou vychutnat až do konce dubna v některé z více než 850 hospod a restauracích po celé České republice a ve více než 250 podnicích na Slovensku. Konkrétní podniky lze snadno najít na webu volbasladku.cz a volbasladkov.sk. Všechny zapojené klášterní pivovary prodávají svá piva ve vlastní distribučních sítích, o kterých informují na svých webových stránkách.
Papež dostal od Plzeňského Prazdroje soudek a 2024 lahví ležáku
Publikováno:před 24 dnyZdroj:Echo24.cz
Na Svatopetrském náměstí ve Vatikánu přijal papež František při audienci celkem 2024 lahví plzeňského léžáku a k nim speciální dřevěný soudek. Jednalo se o velikonoční dar, který již po třinácté poslal papeži plzeňský pivovar. Plzeňský Prazdroj o tom informoval na sociální síti X.
"Posílání plzeňského ležáku do Vatikánu má svůj původ na přelomu 19. a 20. století, kdy si ho nechal dovážet na doporučení svých lékařů papež Lev XIII. Plzeňský Prazdroj na tuto tradici před lety navázal a letos už potřinácté věnuje papeži u příležitosti Velikonoc část várky plzeňského ležáku," uvedl již dříve mluvčí pivovaru Zdeněk Kovář. V březnu před Velikonoci plzeňský biskup Tomáš Holub požehnal dar Vatikánu, kam ho poté zástupci odeslali. Ve středu jej osobně předali papežovi Františkovi.
Dar obsahoval 2024 lahví plzeňského ležáku, které připomínají aktuální letopočet. Spolu s nimi papež dostal také speciální dřevěný soudek s gravírovaným věnováním, který vyráběli prazdrojští bednáři. "Ti jsou pravděpodobně poslední bednářskou partou pracující přímo v pivovaru na světě," uvedl Kovář.
Prazdroj loni zvýšil prodeje piv v hospodách
Publikováno:před měsícemZdroj:Plzeňský PrazdrojAutor:Zdeněk Kovář, PR
Plzeňský Prazdroj v loňském roce mírně zvýšil prodeje na domácím trhu, a to jak v obchodech, tak i v hospodách a restauracích. Za úspěchem stojí zejména trvalá podpora, kterou pivovar věnuje hospodským, péči o pivo i čepování. Loňský rok také potvrdil dlouhodobý trend růstu obliby ležáků a nealkoholických piv. Celkem Prazdroj loni v Česku prodal 7,36 milionu hektolitrů piv, o 1,2 procenta více než v roce 2022.
Prodeje čepovaných piv z Prazdroje v loňském roce vzrostly o 1,1 procenta. Více než 35 procent z jeho celkové produkce si tak Češi dopřáli v oblíbených hospůdkách a restauracích. „Mám radost, že se nám daří objem sudového a tankového piva po covidu mírně zvyšovat. Je to především proto, že každoročně investujeme do podpory hospod. Letos jsme na to vyčlenili téměř půl miliardy korun. I díky tomu se nám daří udržovat a rozvíjet unikátní hospodskou kulturu, kterou v Česku máme,“ říká Roman Trzaskalik, obchodní ředitel Plzeňského Prazdroje.
Pivovar hospodám dodává na vlastní náklady výčepy a další vybavení, spolufinancuje úpravu interiérů nebo nové fasády a poskytuje jim i vybavení zahrádek. „V posledních letech roste počet sezónních podniků, které jsou otevřené od jara do podzimu. Jen loni přibylo 250 letních výčepů, stánků a občerstvení, kterým dodáváme pivo. Aby se tam lidé cítili dobře, zintenzivnili jsme naši podporu v podobě investic do zahradního nábytku, slunečníků nebo budování pergol,“ doplňuje Roman Trzaskalik. Prazdroj také pořádá školení personálu – výčepních, kuchařů i provozovatelů – aby jim pomohl zlepšit jejich podnikání a zvýšil prosperitu podniků. Jen loni proškolil personál 4000 tuzemských hospod, tedy celkem 12 tisíc lidí pracujících v gastronomii.
Vůbec nejvíce – o 3,5 procenta – loni v hospodách a restauracích narostly prodeje tankového piva z Prazdroje. Dařilo se ale i prodejům jeho sudového piva.
Loňský rok také potvrdil dlouhodobý příklon spotřebitelů k ležákům. Celá kategorie těchto piv v Prazdroji vzrostla meziročně o 3 procenta. „Lidé si chtějí dopřát ten nejlepší zážitek a čím dál víc si vybírají piva s plnou a výraznou chutí. Oblibu ležáků dokladuje loňský růst Pilsner Urquell, ale také Radegast 12. Jsou to piva s vyšší hořkostí, která jsou velmi oblíbená u generace X a tradičních milovníků piv. Výrazné navýšení zájmu a tedy i prodejů pak loni zaznamenal ležák Gambrinus 12, a to o víc než 11 %, to nás opravdu těší,“ dodává Roman Trzaskalik.
Čím dál více si Češi dopřávají také nealkoholické pivo. K etablovanému Birellu loni Prazdroj přidal dvě novinky – Kozel Nealko a Peroni 0.0. „Výrazný růst jsme v roce 2023 zaznamenali především u čepovaného Birellu, a to o neuvěřitelných 17 %. Tahounem je zejména čepovaná ochucená varianta Pomelo&Grep,“ říká Roman Trzaskalik.
V obchodech loni prodeje Prazdroje vzrostly v meziročním srovnání o 1,3 procenta. Nejprodávanějším obalem byly tradičně skleněné vratné lahve. Nejvýraznější růst pak zaznamenaly plechovky, které loni tvořily už 28 % domácích prodejů celého portfolia pivovaru. Zájem o ně se za posledních osm let zvýšil téměř třikrát. „Růst popularity plechovek a jejich stále větší zastoupení na trhu jsou dalším z argumentů pro zavedení zálohového systému, který nám pomůže zajistit jejich 90 procentní návratnost. V současné době totiž až tři čtvrtiny těchto obalů končí na skládkách kvůli neexistenci sytému sběru a recyklace. A to bychom chtěli změnit,“ vysvětluje Roman Trzaskalik.
Prazdroji se dařilo v hospodách i obchodech. Prodeje táhly ležáky a nealko
Publikováno:před měsícemZdroj:iDNES.cz
Plzeňský Prazdroj v loňském roce mírně zvýšil prodeje na domácím trhu, a to jak v obchodech, tak i v hospodách a restauracích. Loňský rok největšímu pivovaru v Česku potvrdil dlouhodobý trend růstu obliby ležáků a nealkoholických piv. Celkem pivovar loni prodal 7,36 milionu hektolitrů piv, o 1,2 procenta více než v roce 2022.
Prodeje čepovaných piv z Prazdroje v loňském roce vzrostly o 1,1 procenta. Více než 35 procent z jeho celkové produkce si tak Češi dopřáli v oblíbených hospůdkách a restauracích.
„Mám radost, že se nám daří objem sudového a tankového piva po covidu mírně zvyšovat. Je to především proto, že každoročně investujeme do podpory hospod. Letos jsme na to vyčlenili téměř půl miliardy korun. I díky tomu se nám daří udržovat a rozvíjet unikátní hospodskou kulturu, kterou v Česku máme,“ říká Roman Trzaskalik, obchodní ředitel Plzeňského Prazdroje.
Nealko pivo roste každoročně
Loňský rok také potvrdil dlouhodobý příklon spotřebitelů k ležákům. Celá kategorie těchto piv v Prazdroji vzrostla meziročně o tři procenta. Oblibu ležáků dokladuje loňský růst Pilsner Urquell, ale také Radegast 12.
Podle obchodního ředitele Prazdroje jsou piva s vyšší hořkostí oblíbená u generace X a tradičních milovníků piv. „Výrazné navýšení zájmu a tedy i prodejů pak loni zaznamenal ležák Gambrinus 12, a to o víc než jedenáct procent,“ dodává Roman Trzaskalik.
Čím dál více si Češi dopřávají také nealkoholické pivo. K etablovanému Birellu loni Prazdroj přidal dvě novinky – Kozel Nealko a Peroni 0.0. „Výrazný růst jsme v roce 2023 zaznamenali především u čepovaného Birellu, a to o neuvěřitelných 17 procent. Tahounem je zejména čepovaná ochucená varianta Pomelo&Grep,“ říká Trzaskalik.
V obchodech loni prodeje Prazdroje vzrostly v meziročním srovnání o 1,3 procenta. Nejprodávanějším obalem byly tradičně skleněné vratné lahve. Nejvýraznější růst pak zaznamenaly plechovky, které loni tvořily už 28 procent domácích prodejů celého portfolia pivovaru. Zájem o ně se za posledních osm let zvýšil téměř třikrát.
„Růst popularity plechovek a jejich stále větší zastoupení na trhu jsou dalším z argumentů pro zavedení zálohového systému, který nám pomůže zajistit jejich 90 procentní návratnost. V současné době totiž až tři čtvrtiny těchto obalů končí na skládkách kvůli neexistenci sytému sběru a recyklace. A to bychom chtěli změnit,“ vysvětluje Roman Trzaskalik.
Podpora hospod a restaurací
Za úspěchem a výsledky stojí také trvalá podpora, kterou pivovar věnuje hospodským, péči o pivo i čepování. Pivovar hospodám dodává na vlastní náklady výčepy a další vybavení, spolufinancuje úpravu interiérů nebo nové fasády a poskytuje jim i vybavení zahrádek.
„V posledních letech roste počet sezonních podniků, které jsou otevřené od jara do podzimu. Jen loni přibylo 250 letních výčepů, stánků a občerstvení, kterým dodáváme pivo. Aby se tam lidé cítili dobře, zintenzivnili jsme naši podporu v podobě investic do zahradního nábytku, slunečníků nebo budování pergol,“ doplňuje Roman Trzaskalik.
Prazdroj také pořádá školení personálu – výčepních, kuchařů i provozovatelů – aby jim pomohl zlepšit jejich podnikání a zvýšil prosperitu podniků. Jen loni proškolil personál čtyři tisíce tuzemských hospod, tedy celkem 12 tisíc lidí pracujících v gastronomii.
Požehnaná várka Pilsner Urquell zamířila do Vatikánu
Publikováno:před měsícemZdroj:Plzeňský PrazdrojAutor:Zdeněk Kovář, PR
Již potřinácté poslal plzeňský pivovar tradiční velikonoční dar papeži. Celkem 2024 lahví ležáku Pilsner Urquell dnes požehnal plzeňský biskup Tomáš Holub a spolu s ručně vyrobeným dřevěným soudkem je zástupci Prazdroje odeslali do Vatikánu. Tam ho osobně předají papeži Františkovi při generální audienci.
Posílání plzeňského ležáku do Vatikánu má svůj původ na přelomu 19. a 20. století, kdy si ho nechal dovážet na doporučení svých lékařů papež Lev XIII. Plzeňský Prazdroj na tuto tradici před lety navázal a letos už potřinácté věnuje papeži u příležitosti Velikonoc část várky plzeňského ležáku. Konkrétně jde o symbolických 2024 lahví Pilsner Urquell, které připomínají aktuální letopočet. Spolu s nimi pak zástupci pivovaru odeslali do Vatikánu také speciální dřevěný soudek s gravírovaným věnováním, který vyráběli prazdrojští bednáři. Ti jsou pravděpodobně poslední bednářskou partou pracující přímo v pivovaru na světě.
„Pilsner Urquell vaříme v Plzni už více než 181 let. Během této doby ho měli možnost ochutnat lidé po celém světě a to prakticky na všech kontinentech. Je symbolem pivovarnické tradice, která se zrodila v Česku a která šíří dobré jméno českého piva ve světě. Máme radost, že můžeme kousek této tradice představit i Svatému otci ve Vatikánu u příležitosti nadcházejících velikonočních svátků. A to nejen v podobě našeho zlatého ležáku, ale i formou umění našich bednářů,“ říká Václav Berka, vrchní emeritní sládek Plzeňského Prazdroje. Na cestu do Vatikánu dlouhou téměř 1300 km vyrazil velikonoční dar dnes před polednem.
Generální audience u papeže proběhne začátkem dubna na Svatopetrském náměstí a za Plzeňský Prazdroj se jí zúčastní sládek Václav Berka, marketingová ředitelka Francesca Bandelli a obchodní ředitel pro Slovensko Martin Grygařík. Součástí návštěvy ve Vatikánu bude také slavnostní setkání s velvyslanci z jiných zemí a nejvyššími pracovníky Vatikánu, které pořádá velvyslanec České republiky při Svatém stolci Václav Kolaja.
Plzeňský Prazdroj + klášterní pivovary? Výsledkem jsou pivní Poutní speciály
Publikováno:před měsícemZdroj:Za PlzníAutor:Pavel Žižka
Že pivo a kláštery nejdou dohromady? Dnes tato dvě slova možná spojená nemáme, ale před řadou staletí se pivo vařilo často právě v klášterech. Plzeňský pivovar Prazdroj tak v období Velikonoc uvede pivní speciály, které vznikly ve spolupráci hned s pěti klášterními pivovary.
Společně letos během jarních měsíců seznámí milovníky piva s historickými pivními ingrediencemi. Pozvání ke spolupráci přijaly všechny české fungující klášterní pivovary, tedy Klášterní pivovar Strahov, Břevnovský klášterní pivovar, Pivovar Ossegg, Pivovar klášter Želiv a Pivovar Porta Coeli. Společně přinášejí rovnou sedm speciálů s názvem Poutní, které budou k dostání dokonce v březnu i dubnu.
Plzeňský Prazdroj v rámci Volby sládků uvádí v období okolo Velikonoc již tradičně speciální pivo, které akcentuje tradiční postupy klášterního pivovarnictví. V minulých dvou letech na speciálu spolupracoval s Břevnovským klášterním pivovarem, letos kromě něj přizval do společného projektu i ostatní české činné klášterní pivovary, tedy Klášterní pivovar Strahov, Pivovar Osseg, Pivovar klášter Želiv a Pivovar Porta Coeli.
„Vaření piva v klášterech je důležitou součástí historie českého pivovarnictví. V uplynulých letech jsme tuto skutečnost připomínali společným vařením velikonočního piva s Břevnovským klášterním pivovarem sv. Vojtěcha. Letos bychom rádi představili i ostatní české klášterní pivovary, které vaří rovněž skvělá a zajímavá piva,“ říká manažer Volby sládků Tomáš Drahoňovský.
Všechny do projektu zapojené pivovary vařily velikonoční piva ve svých pivovarech podle vlastních receptur, některé ho obohatily ingrediencemi typickými pro daný kraj či klášter. Všechna piva spojuje použití historických přísad, které se v pivech dnes už příliš neobjevují. Jsou jimi nakuřovaný slad, bylinky, nebo dokonce dřevo, na němž pivo dozrává. Pojítkem je i název Poutní, který vybízí k cestě po všech klášterech, kde návštěvníci budou moci jednotlivé speciály ochutnat.
Březnový prazdrojský speciál Poutní je spodně kvašené silné polotmavé (23 EBC) pivo o stupňovitosti 13,5 % a obsahu alkoholu 5,5 % obj a hořkostí 32 IBU. „Je charakteristické plným sladovým tělem, jemným aroma sušenek a karamelu, dominantním kouřovým aroma a příjemnou střední chmelovou hořkostí,“ představuje styl piva sládek Plzeňského Prazdroje Tomáš Pokorný.
„Za Klášterní Pivovar Strahov nabídneme Poutní Grätzer, což je pšeničné, svrchně kvašené, lehké, nakuřované pivo s přídavkem šafránu. Stylu Grätzer se někdy přezdívá „polské šampaňské“ kvůli výrazné šumivosti. Jeho tradice sahá až do 14. a 15. století,“ vysvětluje strahovský sládek Jan Martinka.
„V Břevnovském klášterním pivovaru sv. Vojtěcha bude možné v březnu a dubnu ochutnat speciál Poutní Rauch Weizenbock, který je zajímavým průnikem tří pivních stylů. Známé pšeničné tóny a tóny po hřebíčku a banánech jsou doplněny jak karamelovým nádechem, tak jemnou uzenou linkou. I přes značnou plnost si pivo zachovává typickou svěžest pšeničných piv,” říká hlavní sládek Břevnovského klášterního pivovaru Aleš Potěšil.
“V Pivovaru Ossegg jsme uvařili Poutní Herb Honig Bock. Je to slabší verze Bocku ze 3 druhů sladu a 2 druhů německých chmelů. Pivo jsme navíc obohatili místními bylinkami mateřídouškou a vřesem a medem z Krušných hor,” popisuje osecký sládek Ladislav Kozerich.
„Pro všechny poutníky, kteří k nám do Pivovaru klášter Želiv zavítají, jsme připravili spodně kvašené silné pivo Poutní Velikonoce 16. Kromě českého sladu je použitý dubem nakouřený slad Weyermann. Speciální chuť dodávají bylinky, vřes a puškvorec,” láká sládek z klášterního pivovaru Želiv Jiří Kratochvíl.
„V Pivovaru Porta Coeli jsme pro tento projekt uvařili silné, spodně kvašené pivo Vorkloster Poutní velikonoční märzen. Dominuje v něm vůně sladu s chlebovou kůrkou. Po napití jsou cítit tóny pražených oříšků a sušeného ovoce. Pivo dozrávalo na hoblinách z německého dubu, jež dává pivu jemné barikové aroma,“ říká sládek klášterního pivovaru v Předklášteří na Jižní Moravě Jan Maláska.
Všechna piva ze společného projektu v rámci Volby sládků na jednom místě bude možné ochutnat pouze na Pivním festivalu, který se uskuteční 27. dubna na nádvoří Břevnovského klášterního pivovaru.
Plzeňský Prazdroj pak nabídne v rámci programu Volba sládků pivo Poutní i v dubnu, tentokrát však s lehce pozměněnou recepturou. Speciál Poutní Dubnové bude světlé, spodně kvašené, nefiltrované pivo typu Oak Aged, tedy dozrávající na dubových dřevěných chipsech. Na chuti jsou znát především lehké tóny kouře pocházející jak z použitého nakuřovaného sladu, tak i ze dřeva, které vystřídá chuť vanilky, cherry a koření.
Březnový speciál Poutní a poté dubnový speciál Poutní Dubnové od Plzeňského Prazdroje si pivní fanoušci mohou vychutnat ve více než 900 hospodách a restauracích po celé České republice a ve více než 200 podnicích na Slovensku. Konkrétní podniky lze snadno najít na webu volbasladku.cz a volbasladkov.sk. Všechny zapojené klášterní pivovary budou svá piva prodávat ve vlastní distribuční síti, více informací je k nalezení na webových stránkách jednotlivých klášterů.
Plzeňský Prazdroj se spojil se všemi tuzemskými klášterními pivovary
Publikováno:před měsícemZdroj:Plzeňský PrazdrojAutor:Zdeněk Kovář, PR
Oblíbený program pivních speciálů Volba sládků Plzeňského Prazdroje spojil síly hned s pěti malými pivovary působícími v českých klášterech. Společně letos během jarních měsíců seznámí milovníky piva s historickými pivními ingrediencemi. Pozvání ke spolupráci přijaly všechny české fungující klášterní pivovary, tedy Klášterní pivovar Strahov, Břevnovský klášterní pivovar, Pivovar Ossegg, Pivovar klášter Želiv a Pivovar Porta Coeli. Společně přinášejí rovnou sedm speciálů s názvem Poutní, které budou k dostání dokonce v březnu i dubnu.
Plzeňský Prazdroj v rámci Volby sládků uvádí v období okolo Velikonoc již tradičně speciální pivo, které akcentuje tradiční postupy klášterního pivovarnictví. V minulých dvou letech na speciálu spolupracoval s Břevnovským klášterním pivovarem, letos kromě něj přizval do společného projektu i ostatní české činné klášterní pivovary, tedy Klášterní pivovar Strahov, Pivovar Osseg, Pivovar klášter Želiv a Pivovar Porta Coeli.
„Vaření piva v klášterech je důležitou součástí historie českého pivovarnictví. V uplynulých letech jsme tuto skutečnost připomínali společným vařením velikonočního piva s Břevnovským klášterním pivovarem sv. Vojtěcha. Letos bychom rádi představili i ostatní české klášterní pivovary, které vaří rovněž skvělá a zajímavá piva,“ říká manažer Volby sládků Tomáš Drahoňovský.
Všechny do projektu zapojené pivovary vařily velikonoční piva ve svých pivovarech podle vlastních receptur, některé ho obohatily ingrediencemi typickými pro daný kraj či klášter. Všechna piva spojuje použití historických přísad, které se v pivech dnes už příliš neobjevují. Jsou jimi nakuřovaný slad, bylinky, nebo dokonce dřevo, na němž pivo dozrává. Pojítkem je i název Poutní, který vybízí k cestě po všech klášterech, kde návštěvníci budou moci jednotlivé speciály ochutnat.
Březnový prazdrojský speciál Poutní je spodně kvašené silné polotmavé (23 EBC) pivo o stupňovitosti 13,5 % a obsahu alkoholu 5,5 % obj a hořkostí 32 IBU. „Je charakteristické plným sladovým tělem, jemným aroma sušenek a karamelu, dominantním kouřovým aroma a příjemnou střední chmelovou hořkostí,“ představuje styl piva sládek Plzeňského Prazdroje Tomáš Pokorný.
„V Břevnovském klášterním pivovaru sv. Vojtěcha bude možné v březnu a dubnu ochutnat speciál Poutní Rauch Weizenbock, který je zajímavým průnikem tří pivních stylů. Známé pšeničné tóny a tóny po hřebíčku a banánech jsou doplněny jak karamelovým nádechem, tak jemnou uzenou linkou. I přes značnou plnost si pivo zachovává typickou svěžest pšeničných piv,” říká hlavní sládek Břevnovského klášterního pivovaru Aleš Potěšil.
“V Pivovaru Ossegg jsme uvařili Poutní Herb Honig Bock. Je to slabší verze Bocku ze 3 druhů sladu a 2 druhů německých chmelů. Pivo jsme navíc obohatili místními bylinkami mateřídouškou a vřesem a medem z Krušných hor,” popisuje osecký sládek Ladislav Kozerich.
„Pro všechny poutníky, kteří k nám do Pivovaru klášter Želiv zavítají, jsme připravili spodně kvašené silné pivo Poutní Velikonoce 16. Kromě českého sladu je použitý dubem nakouřený slad Weyermann. Speciální chuť dodávají bylinky, vřes a puškvorec,” láká sládek z klášterního pivovaru Želiv Jiří Kratochvíl.
„V Pivovaru Porta Coeli jsme pro tento projekt uvařili silné, spodně kvašené pivo Vorkloster Poutní velikonoční märzen. Dominuje v něm vůně sladu s chlebovou kůrkou. Po napití jsou cítit tóny pražených oříšků a sušeného ovoce. Pivo dozrávalo na hoblinách z německého dubu, jež dává pivu jemné barikové aroma,“ říká sládek klášterního pivovaru v Předklášteří na Jižní Moravě Jan Maláska.
Všechna piva ze společného projektu v rámci Volby sládků na jednom místě bude možné ochutnat pouze na Pivním festivalu, který se uskuteční 27. dubna na nádvoří Břevnovského klášterního pivovaru.
Plzeňský Prazdroj pak nabídne v rámci programu Volba sládků pivo Poutní i v dubnu, tentokrát však s lehce pozměněnou recepturou. Speciál Poutní Dubnové bude světlé, spodně kvašené, nefiltrované pivo typu Oak Aged, tedy dozrávající na dubových dřevěných chipsech. Na chuti jsou znát především lehké tóny kouře pocházející jak z použitého nakuřovaného sladu, tak i ze dřeva, které vystřídá chuť vanilky, cherry a koření.
Březnový speciál Poutní a poté dubnový speciál Poutní Dubnové od Plzeňského Prazdroje si pivní fanoušci mohou vychutnat ve více než 900 hospodách
a restauracích po celé České republice a ve více než 200 podnicích na Slovensku. Konkrétní podniky lze snadno najít na webu volbasladku.cz a volbasladkov.sk. Všechny zapojené klášterní pivovary budou svá piva prodávat ve vlastní distribuční síti, více informací je k nalezení na webových stránkách jednotlivých klášterů.
„Za Klášterní Pivovar Strahov nabídneme Poutní Grätzer, což je pšeničné, svrchně kvašené, lehké, nakuřované pivo s přídavkem šafránu. Stylu Grätzer se někdy přezdívá „polské šampaňské“ kvůli výrazné šumivosti. Jeho tradice sahá až do 14. a 15. století,“ vysvětluje strahovský sládek Jan Martinka.
Zprávy z veřejně přístupných zdrojů nebo od zástupců pivovarů.23.04.2024 05:16799